Hargitai András jóval korábbról kezdte a környéken fellelhető lelőhelyek számbavételét, mert először az 1800-as évekről beszélt, amikor magkőtöredékek kerültek elő a város területéről, de mivel a leletek eltűntek, ezeket is csak a korabeli feljegyzések említik meg. Ezenkívül a szakemberek avar- és honfoglalás kori temetők maradványait valószínűsítik errefele, de ezeket sem kutatták olyan intenzíven, hogy komolyabb
![Előadás a régészeti feltárásokról](/admin/kepek/hirek/2012371415.jpg)
leletanyag kerülhetett volna be a múzeumokba. Az Árpás környéki római kori Mursella város meglétéről szobortöredékek tanúskodnak – tette hozzá a régész. Nem messze innen fedezték fel azt a cölöpökre épült házat, amelynek szerkezetét rekonstruálták a régészek, Nagy Andrea pedig olyan kétrétegű lelőhelyet talált Csornán, amelyben közvetlenül a humusz alatt bukkantak rá az Árpád-kori telepek nyomaira. Még mélyebbre hatolva, az agyag alatt rézkori maradványokat fedeztek fel a szakemberek. Hargitai András ugyancsak érdekes felfedezésre tett szert a szilsárkányi Miklós-tagon: egy teljes ásatási idény alatt hozták a felszínre azt az 1360 régészeti objektumot, amely az átlagosnál jóval nagyobb kiterjedésű és leletekben is gazdagabb 3,7 hektáros területen találtak meg. A kerámia töredékek mellett több tucat egészben megmaradt edényzetet, továbbá elképesztően nagy mennyiségű szövőszék- nehezéket és orsógombot rejtett a föld mélye. A szövéshez és a fonáshoz kapcsolódó eszközök arra utalnak, hogy helyi textilközpont működhetett errefele a késő bronz, illetve a korai vaskorban. További érdekességnek számítanak a kelta és a római kori telepekre utaló jelek. Az égett üvegtöredékek, a bronz ékszerek és eszközök, valamint az urnák, és a némelyik mellé tűzött lándzsahegy a hamvasztásos temetkezésre engednek következtetni, de csontmaradványokat is sikerült rekonstruálni.
A kutatók hiába tudnak a lelőhelyek létezéséről, hisz ha azok feltáratlanok maradnak, akkor kevés információt szolgáltatnak a múltról. Sosem a régészek döntik el, hogy merre induljanak, hanem az adattárból előkerült nyomvonal alapján kezdik meg a munkát, és rögzítik az objektumokat tartalmazó szelvényeket, de néha az előzetes terepbejárás alapján dől el, hogy hova érdemes visszamenni. A legkevésbé szeretik a harmadik variációt, amikor menet közben, a földmunkák során fedezik fel az értékes lelőhelyeket.
A megyei múzeum munkatársai március óta várják a kormány döntését, s amint megkapják az írásbeli utasítást, a szakemberek folytatni fogják a régészeti feltárást a csornai elkerülő nyomvonalán.
Beküldés dátuma: 2012. 09. 26.
-
Ünnepi megemlékezés államalapító Szent István király napján
Az államalapítás alkalmából rendezett csornai városi ünnepséget Závogyán Magdolna tisztelte meg és köszöntötte ünnepi gondolataival a Premontrei Apátság dísztermében megjelenteket.
-
Ünnepi megemlékezés államalapító Szent István király napján
Az államalapítás alkalmából rendezett csornai városi ünnepséget Závogyán Magdolna tisztelte meg és köszöntötte ünnepi gondolataival a Premontrei Apátság dísztermében megjelenteket.
-
Államalapítás tiszteletére rendezett városi ünnepség Kapuváron
Augusztus 20-a legfényesebb eseményeink közé tartozik, hisz alig vetődik rá a gyász vagy bármely szomorúság árnyéka.
-
Beled egyik közkedvelt programja lett a Glóbusz-nap
Idén egy hónappal később, és új főszervezővel, de sikeresen megrendezték a beledi Glóbusz-napot.
-
A Beledi Egyesített Szociális Központ több rábaközi településén szervezett táborokat
A Beledi Egyesített Szociális Központ nyári táboraira idén sem csak helyből, hanem különböző rábaközi településekről érkeztek a gyerekek.
-
Négyórás kenutúra a Mosoni-Dunán
Maradandó élményben volt része a Kapuvár Térségi Általános iskola nevelőtestületének: pihenőkkel tarkított négyórás kenutúrán vettek részt a Mosoni-Dunán.